Kuva: Minttu Lehtovaara
Faro-elokuvan musiikki palkittiin
Kuva: Minttu Lehtovaara
Teatterimuseo (Kaapelitehdas, Tallberginkatu 1 G, Helsinki)
22.9.2014 klo 9.30–15.30
Kuvatallenteita (videoita) käytetään esittävien taiteiden kentällä monin tavoin. Osa esitystallenteista siirretään museoiden ja arkistojen kokoelmiin, ja muistiorganisaatiot tuottavat tallenteita myös itse. Aikaan sidottujen taiteenlajien tutkimuksen lähdeaineistona kuvatallenteet ovatkin tärkeitä. Digitaalinen kulttuuri on monipuolistanut kuvatallenteiden hyödyntämistä, ja samalla tallenteiden säilyttämiseen ja käyttöön liittyvät kysymykset ovat osin muuttuneet. Teknisten seikkojen lisäksi merkittävä osa haasteista liittyy tekijänoikeuksiin. Seminaarissa näistä aiheista toivotaan taidekentän ja muistiorganisaatioiden yhteistä keskustelua.
Seminaari suunnataan erityisesti esittävien taiteiden kentän ja muistiorganisaatioiden edustajille. Myös muut asiasta kiinnostuneet ovat tervetulleita.
Ilmoittautumiset 15.9.2014 mennessä osoitteeseen ilmoittautuminen[at]teatterimuseo.fi. Seminaari on maksuton.
Lisätietoja:
https://www.teatterimuseo.fi/ajankohtaista/uusimmat-uutiset/esitystallenneseminaari/
Eeva Mustonen, eeva.mustonen[at]teatterimuseo.fi, p. 0400 286 902
Pälvi Laine, tietopalvelu[at]teatterimuseo.fi, p. 0400 286 901
SEMINAARIN OHJELMA:
9.30−9.45 Seminaarin avaus
Helena Kallio (museonjohtaja, Teatterimuseo)
9.45−10.15 Kuvatallenteiden käyttö esittävien taiteiden kentällä. Case-esimerkkinä Tero Saarinen Company
Iiris Autio (toiminnanjohtaja, Tero Saarinen Company)
10.15−10.45 Teatterimuseon av-arkisto ja kuvatallenteet
Arkistonhoitaja Eeva Mustonen ja tutkija Pälvi Laine (Teatterimuseo)
10.45−11.15 Kuvatallenteiden digitointi ja pitkäaikaissäilytys
Perttu Rastas (kuvaamopalvelupäällikkö/erikoissuunnittelija, Kansallisgalleria)
11.15−11.45 Keskustelua
12−13 Lounas (omakustanteinen)
13−13.45 Esitystallenteiden muistiorganisaatiokäyttö ja tekijänoikeudet
Pekka Heikkinen (lakimies, Kansalliskirjasto)
13.45−14.00 Kahvitarjoilu
14.00−15.30 Paneelikeskustelu: Esitystallenteiden sopimukset ja käyttö
Paneelikeskustelussa käsitellään esitystallenteiden tekijänoikeuksiin liittyviä aiheita, erityisesti Teatterimuseon av-sopimusta ja sen soveltamista. Moderaattorina toimii Helena Kallio.
Panelistit:
Jukka Asikainen (toiminnanjohtaja, Suomen Näytelmäkirjailijat ja Käsikirjoittajat ry)
Anna-Maria Klintrup (hallituksen pj, Suomen teatteriohjaajat ja dramaturgit ry)
Maaria Kuukorento (toiminnanjohtaja, Teatterikeskus ry)
Elina Mäntylä (toiminnanjohtaja, Suomen Näyttelijäliitto ry)
Tommi Saarikivi (toimitusjohtaja, Suomen Teatterit ry)
Suomen valo-, ääni- ja videosuunnittelijat ry:n edustaja (panelisti varmistuu myöhemmin)
Pahimmillaan se on katalogista poimittua äänitapettia, jonka syntyperää käyttäjä ei tiedä. Sama yksilöimätön äänitapetti saattaa löytyä tv-sarjasta ja vaikkapa jostain tuotemainoksesta.
Yleisradion toimintakertomuksessa on yleviä kuvauksia toimintatavoista ja Ylen roolista suomalaisena verorahoin rahoitettuna julkisena laitoksena. Siinä sanotaan muun muassa, että
“Yleä pidetään yleisesti hyvin vastuullisena yhteiskunnallisena toimijana”.
MTV3 on ostanut noin vuosi sitten Epidemic Sound -musiikkikatalogin käyttöoikeudet ja painostaa tuotantoyhtiöitä käyttämään tämän katalogin musiikkia. Yle käyttää samaa Epidemic Sound -musiikkikatalogia TV1:llä, TV2:lla, FEM:lla ja Teemalla. Nelonen ei tietääksemme ole ainakaan vielä siirtynyt käyttämään säännönmukaisesti katalogimusiikkia tuotannoissaan.
“Suomalaisen median tärkein tulevaisuuden kysymys on, miten säilyttää kotimaisen sisällön tuotanto ja kilpailukyky.”
Epidemic Soundiin tekevät sisältöä pääasiassa ruotsalaiset musiikintekijät, jotka eivät saa olla minkään tekijänoikeusjärjestön asiakkaita. Sisällöntuottajat saavat materiaalin hyväksymisen jälkeen kertakorvauksen, mutta eivät enää myöhemmin esitys- eikä tallennuskorvauksia.
“Yle-vero velvoittaa Yleä myös entistä avoimempaan ja läpinäkyvämpään toimintaan.”
Epidemic Sound ja muut vastaavat katalogimusiikkimyyjät ovat tulleet jäädäkseen, mikäli niiden talous vain kantaa. Kaupallisten televisiokanavien musiikkisisältöpäätöksiin ja kulttuuripolitiikkaan me emme voi kovin paljoa vaikuttaa, mutta Yle verorahoilla rahoitettuna julkisena toimijana on kokonaan toinen asia. Luulisi, että Ylen sisäinen moraali estäisi ja kontrolloisi suomalaisen kulttuurin näivettymistä. Yhtiön hallituksella ja hallintoneuvostolla pitäisi olla moraalinvartijan rooli tässä tärkeässä asiassa.
“Ylen rooli suomalaisen luovan alan edistäjänä on entistä tärkeämpi, sillä Yle tekee itse tai ostaa valtaosan Suomessa tehtävistä tv-sisällöistä.”
Miten ihmeessä Ylen kaltainen toimija voi ajatella, että suomalaisen kulttuurin ulkoistaminen olisi kannatettavaa? Onko se merkki jostain suuremmasta linjauksesta? Onko lopulta kaikki muukin suomalaisen kulttuurin, luovan alan tekeminen siirrettävissä ulkomaille? Sekö on tulevaisuuden kulttuuristrategia? Jos tällainen ulkoistamiskehitys jatkuu, jotain on menossa vakavasti pieleen.
“Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti (…) tuottaa, luoda, kehittää ja säilyttää kotimaista kulttuuria, taidetta ja virikkeellistä viihdettä.”
Totta, niin tulisi. Ruotsalaisen katalogimusiikin käyttäminen ohjaa kyllä aivan toiseen suuntaan. Ilmeisesti halpuus ja helppous houkuttaa, mutta riittääkö se perusteluksi? Katalogimusiikin houkuttavuus ohjaa miettimään olemmeko pakotettuja harkitsemaan periaatteellista ajatusmuutosta, jonka mukaan kaikki tekemämme musiikki ei olisikaan saman hintaista.
“Ylen ja riippumattomien tuottajien yhteistyön tavoitteena on kehittää suomalaista audiovisuaalista sisällöntuotantoa korkeatasoiseen, omaperäiseen ja nykyistä suurempaa kansainvälistä myyntipotentiaalia omaavaan suuntaan.”
Kuulostaa hyvältä. Vaan miten sisällöntuotanto voi kehittyä, jos sitä ei käytetä? Suosimalla ulkomaista katalogimusiikkia Yle näivettää suomalaisen av-tuotantomusiikkiosaamisen ja lähettää ulkomaille sen taloudellisen hyödyn, jonka soisimme jäävän Suomeen.
Vai onko vain kysymys harhasta, että me luulemme musiikin olevan käyttäjälleen arvokasta? Ja harhasta, että suomalaista luovaa alaa ja sen toimintaedellytyksiä tosissaan haluttaisiin kehittää?
On aivan sietämätöntä, että suomalaisilla verorahoilla rahoitettu julkinen laitos hienoista julkilausutuista periaatteistaan huolimatta ulkoistaa suomalaisen musiikkikulttuurin luomista ruotsalaisille tekijänoikeusjärjestöön kuulumattomille musiikintekijöille.
Aku Toivonen Elvis ry:n toiminnanjohtaja
Lainaukset on poimittu Yleisradion hallintoneuvoston eduskunnalle osoittamasta kertomuksesta, jossa kuvataan yhtiön toimintaa (v. 2013).
PS. Käsittelemme tätä aihetta Pohjoismaisilla elokuvamusiikkipäivillä aamupäivän paneelikeskustelussa 29.8.
The winning piece will be awarded with 200,000 DKK (approximately 27.000 Euro). The competition is open for all composers regardless of nationality and genre.
INFO