Kategoria: Ajankohtaista
Isäntäkategoria. Tämän kategorian alle tulevat kaikki määritelmät, jotka ovat aikariippuvaisia, esim. kilpailut, apurahat, tapahtumat ja uutiset.
Vuoden 2022 Mentorointistipendiparit julkistettu
Vuoden 2022 Mentorointistipendiparit on julkistettu. Hakemuksia tuli yhteensä 44 kappaletta, joista mentorit valitsivat itselleen mentoroitavat heille kohdistetuista hakemuksista.
Mentorointistipendi on koko vuoden mittainen mentorointisuhde, jossa on tarkoitus kehittyä ja oppia molemminpuolisesti. Lisätietoja Mentorointistipendistä.
Mentorointistipendiparit vuodelle 2022
Samu Haber – Niko Salmela
Maija Kauhanen – Janne Ali-Vehmas
Olavi Uusivirta – Jere Valkonen
Janne Rintala – Jaakko Kiuru
Eija Hinkkala – Jaakko Linnovaara
Mentorointistipendi on tarkoitus järjestää jälleen vuodelle 2023.
Palvelun kulujen kattamiseen käytetään varoja, jotka ovat peräisin Kopiosto ry:n Suomen Musiikintekijät ry:lle vuosittain tilittämistä kevyen musiikin teosten kopiointikorvauksista.
Coaching-tarjous Suomen Musiikintekijöiden jäsenille
![Coaching-tarjous Suomen Musiikintekijöiden jäsenille](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2021/12/Näyttökuva-2021-12-15-kello-12.52.59.png)
Mitä coaching on?
- Coaching on ajattelutapa ja käytännönläheinen menetelmä, joka vapauttaa ihmisten kehittymisenergiaa.
- Coach aktivoi toisten ajattelua mm. voimallisilla kysymyksillä ja kuuntelutaidolla. Apunaan coachilla on toimivia ja testattuja coaching-työkaluja, mm. Pilari-malli, verkostokartta, kulttuuridynamo ja ITU-malli.
- Yksilöiden coaching ei koskaan tapahdu tyhjiössä, vaan tarvitaan samalla ymmärrystä coachattavan lähipiiristä ja toimintakentästä. Systeemisyys auttaa näkemään laajemmin sekä ymmärtämään vuorovaikutussuhteiden moninaisuutta. Fokus siirtyy yksilöiden välisiin suhteisiin ja vuorovaikutusverkostojen hahmottamiseen.
- Systeemisessä coachingissa yhdistyy tavoitekeskeisyys ja tutkiva ote. Lopputuloksena on sekä asiakas- että ratkaisukeskeinen prosessi, jossa luottamuksellisessa yhteistyöllä coach tukee coachattavaa saavuttamaan tavoitteensa. Systeeminen ote lisää coachattavan ymmärrystä itsestään ja omasta tilanteestaan, koska asioita tutkitaan eri näkökulmista.
- Systemic Business Coach® on kansainvälisen coaching-yhdistyksen eli International Coaching Federationin (ICF) hyväksymä koulutus, joka mahdollistaa coaching- ammattilaisen sertifioinnin (ACC).
Yksilöcoaching-tarjous Suomen Musiikintekijöiden jäsenille 2022
- Kerro palvelua varatessasi olevasi Suomen Musiikintekijöiden jäsen.
- Ennen ensimmäistä coaching-kertaa pidetään 30min aloituskeskustelu.
- Coaching-keskustelujen sisältö on aina luottamuksellinen.
- Yksi coaching-keskustelu on 1-1,5h ja ne sijoitetaan 2-4viikon välein.
- Hinnat sisältävät em. aloituskeskustelun sekä 3 tai 5 coaching-kertaa.
- Hinnat ovat etätoteutuksille. Mahdolliset lähitapaamiset sovitaan erikseen ja niistä veloitetaan mahdolliset matkakulut.
- Jäsenhintaisia coachingeja on tarjolla rajoitettu määrä riippuen coachin valmennuskalenterista kyseisenä aikana.
- 3 coachingin sarja 350€ +alv (norm. 690€+alv)
- 5 coachingin sarja 490€ +alv (norm. 990€+alv)
Sanna-Riikka Valtonen
Sanna-Riikalla on yli 15 vuoden johtamiskokemus vähittäiskaupan ja myynnin hektisessä maailmassa. Hän on työskennellyt myös kansainvälisesti hajautetussa tiimissä ja hänellä on vuosien johtoryhmäkokemus. Valmentajana hän on sparrannut mm. yksinyrittäjiä kehittämään liiketoimintaansa.
- Esihenkilötehtävissä 2004-2019, joista esihenkilöiden johtajana 2012 alkaen johtoryhmätasolla
- Yrittäjien businessvalmentajana 2019-2020
- Valmennuskonsultti 2018-
- Sertifioitu EASI-valmentaja 2016-
- Mentori 2014-
- Systemic Business Coach 01/2022
- Substanssiosaaminen:
- Johtaminen, erityisesti etä- ja vuorotyön johtaminen
- Henkilöstön kehittäminen ja työhyvinvoinnin johtaminen
- Vähittäiskauppa, marketkauppa
- Yrittäjyys, erityisosaamista suoramyyntiyrittäjyydestä
Yhteystiedot
Kerro palvelua varatessasi olevasi Suomen Musiikintekijöiden jäsen.
Sanna-Riikka Valtonen
Toimitusjohtaja, valmentaja ja konsultti
Sertifioitu EASI valmentaja
Systemic Business Coach
Rohkea Development Oy
+358 40 1962 583
sanna-riikka.valtonen@rohkeagroup.fi
https://www.linkedin.com/in/sannariikkavaltonen/
https://www.rohkea.fi
IG ja FB @rohkeafi
Suomen Musiikintekijöiden Pro Musiikintekijät -kunniamaininta myönnettiin Lastenmusiikki ry:lle
![Suomen Musiikintekijöiden Pro Musiikintekijät -kunniamaininta myönnettiin Lastenmusiikki ry:lle](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2021/11/Näyttökuva-2021-11-18-kello-10.21.07.png)
Tänä vuonna kunniamaininnan saa Lastenmusiikki ry, joka edistää lastenmusiikin tekijöiden ja esittäjien asemaa yhteiskunnassa ja kehittää Suomessa tapahtuvaa lastenmusiikkikulttuuria. Se on muun muassa luonut alan toimijoille oman verkoston, joka tukee lastenmusiikintekijöiden ja esittäjien toimintaa.
Lastenmusiikki ry järjestää vuosittaisen kansallisen lastenmusiikkiin keskittyvän päivä- tai viikkotapahtuman ja lastenmusiikintekijöiden palkintogaalan. Lisäksi yhdistys auttaa järjestämään lastenmusiikkiin keskittyviä konsertteja, kokouksia, juhlia ja koulutustilaisuuksia. Lastenmusiikki ry on kerännyt sivustolleen kattavaa katalogia lastenmusiikin tekijöistä, esittäjistä ja julkaisuista. Yhdistys vastaa myös Lasten Oman Radion toiminnasta.
”Suomessa on paljon lastenmusiikkiin erikoistuneita ja koulutettuja tekijöitä, artisteja ja yhtyeitä. Heidän työssään toteutuu lasten oikeus omaan, laadukkaaseen ja lasta arvostavaan musiikkikulttuuriin. Lapsuudessa koetut kulttuurielämykset lisäävät lapsen henkistä hyvinvointia, kielellistä kehitystä ja kasvua. Tämä työ on nykyään entistäkin tärkeämpää, koska lastenmusiikkia ei juurikaan kuule enää radioista tai TV:stä eivätkä levy-yhtiöt julkaise aktiivisesti lastenmusiikkia”, Suomen Musiikintekijöiden hallitus toteaa kunniamaininnan perusteluissaan.
Lastenmusiikki ry:n puheenjohtaja Luca Gargano on otettu yhdistyksen saamasta huomionosoituksesta.
”Lastenmusiikki ry on äärimmäisen iloinen siitä, että työmme on noteerattu. Yhdistys haluaa nostaa lastenmusiikin tekijöitä ja esittäjiä paremmin esiin yhteiskunnassa, erityisesti medioissa ja tärkeimpien portinvartijoiden eli vanhempien keskuudessa. Usein näyttää siltä, että lastenmusiikki on jäänyt paitsioasemaan muuten monipuolisessa lastenkulttuurikentässä. Haluamme muistuttaa, että lapsilla on yhtä suuri oikeus laadukkaaseen lastenmusiikkiin kuin laadukkaisiin lastenkirjoihin, elokuviin, peleihin tai leikkeihin”, Gargano sanoo.
Pro Musiikintekijät -kunniamaininta jaetaan vuosittain henkilölle tai taholle, joka on edistänyt suomalaisen kevyen musiikin asemaa. Kunniamaininta ei sisällä rahallista arvoa.
Suomen Musiikintekijät on voittoa tavoittelematon yhdistys, joka edistää suomalaisten ammattimaisesti toimivien säveltäjien, sanoittajien ja sovittajien taloudellisia ja ammatillisia etuja, yhteiskunnallista arvostusta sekä yhteisöllisyyttä. Yhdistys on perustettu vuonna 1954, ja sillä on yli 1000 jäsentä. Musiikintekijat.fi
Lisätietoja
Nina Lith, viestintäpäällikkö
Suomen Musiikintekijät
Puh. 041 517 8998
Pro Musiikintekijät -kunniamaininnat
- 2021 Lastenmusiikki ry
- 2020 Jyrki Laiho, Validi Karkia -klubi ja Kaisa Rönkkö, Music Finland
- 2019 Ylen radiotoimittajat Susanna Vainiola, Marko Maunuksela, Tuuli Saksala, Teppo Vapaus ja Miikka Koivisto
- 2018 UMO Jazz Orchestra, taiteellinen tiimi
- 2017 Sirpa Lahti, Kansanmusiikin ja kansantanssin edistämiskeskus
Prix Elvis -kunniamaininnat
- 2016 Koko Jazz Club
- 2015 Risto Hemmi ja Finnvox Studiot
- 2014 Musiikkiteatteri Kapsäkki
- 2013 Iskelmä-Suomi -dokumenttisarjan työryhmä
- 2012 Paavo Arhinmäki
- 2011 Tarja Närhi
- 2010 Pirkko Kotirinta
- 2009 Otto Donner
- 2008 Martti Heikkinen
- 2007 Jake Nyman
- 2006 Vantaan Viihdeorkesteri
- 2005 Jukka Liedes
- 2004 Lahden Kaupunginteatteri
- 2003 Suomen Tulli
- 2002 Radio SuomiPop
- 2001 Ilosaarirock (Joensuun Popmuusikot ry)
- 2000 Jukka Haavisto
- 1999 Jussi Raittinen
- 1998 Uusi Iloinen Teatteri
- 1997 Atte Blom
- 1996 Maarit Niiniluoto
- 1995 Olli Metsänen
- 1994 UMO
- 1993 Juhani Merimaa
- 1992 Pekka Gronow
- 1991 Ilpo Hakasalo
Georg Malmstén -säätiön apurahat jaettu
![Georg Malmstén -säätiön apurahat jaettu](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2021/12/Näyttökuva-2021-12-14-kello-9.48.23.png)
Georg Malmstén -säätiö on jakanut 14. joulukuuta vuoden 2021 apurahat luovaan työhön. Suuruudeltaan 1.700 – 2.000 euron apurahat jaettiin 33 musiikintekijälle. Hakijoita oli 449 kpl.
Apurahojen saajat löytyvät sivulta klaavi.fi
Apurahoina jaettu summa 65.500 euroa on saatu lahjoituksina seuraavilta tahoilta: Suomen Musiikintekijät ry (Kopioston kopiointikorvaukset), Säveltäjäin tekijänoikeustoimisto Teosto ry ja Georg Malmsténin perikunta.
Lisätiedot
Eurooppalainen musiikintekijäyhteisö peräänkuuluttaa työskentelypalkkiota musiikintekijöille
![Eurooppalainen musiikintekijäyhteisö peräänkuuluttaa työskentelypalkkiota musiikintekijöille](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2020/12/Näyttökuva-2020-12-10-kello-9.05.02.png)
Eurooppalaisen musiikintekijäyhteisön aloittaman kampanjan tavoitteena on luoda musiikintekijöille ansaintamahdollisuus esimerkiksi tilanteissa, joissa työstetty biisi ei etenekään. Vastaavasti kompensaatio alkuperäiselle tekijälle on paikallaan, kun biisistä hyödynnetäänkin toisaalla vain tiettyä osaa, tai kun kappaletta pidetään ”holdissa” – joskus niin kauan, että biisin ajankohtainen momentum menetetään. Oppaassa esitellään myös ajatuksia, kuinka palkkion maksava taho voi vaihdella tilanteesta riippuen. Esimerkiksi työskentelypalkkion maksaminen biisin kirjoitusvaiheessa voisi perustua tilaajatahoon.
Musiikintekijöiden työskentelypalkkio edistäisi suomalaisen musiikin elinvoimaa
Työskentelypalkkiota on kokeiltu muun muassa Tanskassa ja Saksassa. Suomen Musiikintekijöiden toiminnanjohtaja Aku Toivonen kokee, että työskentelypalkkiolla varmistettaisiin ennen kaikkea suomalaisen musiikin kilpailukykyä.
”Yhä hupenevissa tulonlähteissä musiikintekijät ovat entistä kapeammassa leivässä kiinni. On realistinen pelko, ettei musiikintekemistä koeta enää mielekkääksi uravaihtoehdoksi. Työskentelypalkkiomallilla voidaan varmistaa alalle järkeviä korvauskäytänteitä, jotka osaltaan tukisivat suomalaisen musiikin elinvoimaa, laadukkuutta ja kilpailukykyä. Tämä kannustaisi myös uusia tekijöitä hakeutumaan alalle mukaan”, Toivonen toteaa.
Työskentelypalkkio korjaa myös osaltaan alan vääristynyttä tulonjakoa, jossa levy-yhtiöiden saama tulonjako-osuus perustuu edelleen aikaan ennen striimauspalveluja. Ennen olikin perusteita huomioida fyysisten painotuotteiden kulut ja riskit levy-yhtiöiden osuuksissa – striimauspalveluiden aikakaudella tämä jakoperiaate ei enää päde. Työskentelypalkkio ei vielä täydellisesti korjaisi ajastaan jääneitä jako-osuuksien periaatteita, mutta toisi alan ansaintaperiaatteisiin kaivattua tasapainoa.
”Työskentelypalkkion periaatteet käyttöönsä ottaneet tanskalaiset levy-yhtiöt vaikuttavat tietojemme mukaan olevan kehitykseen tyytyväisiä. Työskentelypalkkiolla levy-yhtiöt voivat muun muassa sitouttaa musiikintekijän projekteihinsa. Parhaassa tapauksessa siis kaikki voittavat”, Toivonen sanoo
#paysongwriters
https://www.paysongwriters.com/
Lisätietoja
Taiken kuudes korona-apuraha haettavissa joulukuussa – huomioi ainakin nämä
![Taiken kuudes korona-apuraha haettavissa joulukuussa – huomioi ainakin nämä](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2020/12/Näyttökuva-2020-12-10-kello-9.05.02.png)
Taiteen edistämiskeskus avaa taiteilijoille sekä taide- ja kulttuurialan yhteisöille kuudennen koronahaun. Tukea jaetaan noin 18 miljoonaa euroa koronapandemian vaikutusten vähentämiseen. Haettavana on kaksi tukimuotoa: apurahat yksityishenkilöille sekä erityisavustukset taide- ja kulttuurialan yhteisöille.
Työskentelyapurahat on tarkoitettu ammattitaiteilijoille COVID-19-pandemian vaikutusten vähentämiseen. Apuraha on tarkoitettu hakijan taiteelliseen työskentelyyn.
Tukimuotoja on kaksi:
- Korona-apurahat taiteilijoille (yksityishenkilöt)
- Erityisavustukset taide- ja kulttuurialan yhteisöille (yhteisöt)
Haku päättyy 21.12.2021 kello 16.00. Hae Taiken apurahaa tästä.
Ohjeita apurahan hakuun yksityishenkilönä
Yleistä
- Lue ohjeet huolella ja aloita hakemuksen täyttäminen ajoissa.
- Apurahan määrä on 12 000 euroa.
- Apuraha on tarkoitettu kuuden kuukauden työskentelyyn välillä 1.4. – 31.12.2022.
- Apurahakuukaudet on käytettävä yhdenjaksoisesti.
- Apurahan käyttöaikaa ei voi muuttaa.
- Apurahaa ei myönnetä hakijalle
- jolla on vuonna 2022 valtion taiteilija-apuraha.
- jolla on vuonna 2022 jokin muu vähintään yksivuotinen apuraha.
- jolle on aiemmin myönnetty tai myönnetään alkuvuodesta 2022 ylimääräinen taiteilijaeläke.
- joka opiskelee päätoimisesti.
- jolla on apurahan käyttöaikana päätoiminen ja kokoaikainen (100-prosenttinen) työ.
- Keikkoja ja muuta epäsäännöllistä työtä saa tehdä apurahan työskentelyjakson aikana.
- Aikaisemmista Taiken korona-apurahoista poiketen tässä apurahahaussa ei ole merkitystä koronan aiheuttamilla menetyksillä ja niiden arvioinnilla, vaan haussa keskitytään taiteellisuuden arvioimiseen aikaisemmilla taiteellisilla ansioilla ja työsuunnitelmalla.
- Apurahakaudelta ei pääsääntöisesti voi saada työttömyyspäivärahaa tai työmarkkinatukea. Apurahan saajan tulee selvittää tämä etuuden maksajalta (työttömyyskassasta tai Kelasta).
- Taiken apuraha lähtökohtaisesti katkaisee ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan, eli kannattaa huolella arvioida, kannattaako tukea hakea laisinkaan.
- Taiteelliseen toimintaan myönnetty apuraha on verovapaa. (Tuloverolaki 82 §).
- Apuraha sisältää Maatalousyrittäjien eläkelain mukaisen eläke- ja tapaturmavakuutusosuuden. Apurahansaajan tulee maksaa apurahasta Maatalousyrittäjien eläkelain mukainen eläkevakuutusosuus, joka on noin 13 – 25 % apurahan kokonaissummasta.
- Jos saat tämän Taiken 6. korona-apurahan, et voi saada keväällä Taiken alueellista apurahaa.
- Voit hakea Taiken korona-apurahaa yksityishenkilönä vaikka sinulla on yritys.
- Voit hakea Taiken korona-apurahaa sekä yksityishenkilönä että yhteisön edustajana.
- Voit hakea Taiken korona-apurahaa projektiin, johon olet jo aikaisemmin saanut tukea.
- Voit hakea Taiken korona-apurahaa, vaikka olet aikaisemmin saanut Taiken korona-apurahaa.
- Taiken sivuilta löytyy UKK eli Usein Kysytyt Kysymykset -neuvontasivu
Ohjeet lomakkeen täyttämiseen
”Täytä perustiedot”
- Tähän määritellään mm. henkilötiedot.
”Käyttötarkoitus lyhyesti”
- Ilmoita käyttötarkoitus lyhyesti vain muutamalla sanalla. Tilaa on vain 122 merkkiä, eli kuvaile lyhyesti ja ytimekkäästi, esim. Taiteelliseen työskentelyyn 6 kk ajan vuonna 2022 tai esim. Uusien biisien säveltämiseen/ sanoittamiseen/ sovittamiseen 1.4. – 30.9.2022 välisenä aikana.
- Hakijan hakemuksessa mainitsema tuen käyttötarkoitus on julkinen tieto.
”Työskentelysuunnitelma”
Taike ilmoittaa seuraavia tekijöitä arviointiperusteiksi:
- Hakijan aikaisemmat taiteelliset ansiot
- Onko hakija ammattilainen?
- Millaiset ovat hakijan aikaisemmat taiteelliset näytöt?
- Työsuunnitelma
- Onko työskentely hyvin suunniteltua ja toteutettavissa olevaa?
- Sisältyykö työsuunnitelmaan ammatillista kehitystä?
- Sisältääkö työsuunnitelma taiteenalan näkökulmasta kiinnostavia tai uutta luovia sisältöjä?
Huomioi työsuunnitelmassa:
- Hyvä työsuunnitelma vastaa ainakin seuraaviin kysymyksiin: mitä teet, missä teet, kenen kanssa, milloin ja mikä on työskentelysi tavoite? Miksi juuri sinun pitäisi saada apurahaa? Mitä kenties uutta tuot taiteen kentälle?
- Pitäydy ammatillisissa asioissa. Taike tai muukaan apurahataho ei ole Kela.
- Ole selkeä.
- Työsuunnitelma voi sisältää montaa eri projektia tai ”työtä”, eli se ei ole projektikohtainen.
- Luetuta oma työskentelysuunnitelmasi jollakin kollegalla tai ystävälläsi. Kysy palautetta, tuleeko hakemuksesta selkeästi esille omat tavoitteesi musiikintekijänä?
- Jos suomen kielen kirjoittaminen on vaikeaa, kysy apua.
- Tutustu myös apurahan kirjoittamisen oppaisiin:
- https://musiikintekijat.fi/artikkeli/kelpo-hakemus-ei-jaarittele-ja-on-huolella-tehty/
- https://pasilyytikainen.blogspot.com/2017/02/pasin-pieni-apurahaopas.html
- https://musiikintekijat.fi/ajankohtaista/uutiset/taiken-koronatuki-haettavissa-huomioi-ainakin-nama/
”Samaan tarkoitukseen haetut, haettavat tai saadut apurahat”
- Kirjaa tähän, mikäli olet saanut tälle kyseiselle apurahan työskentelyjaksolle (eli 1.4. – 31.12.2022.) vastaavaan tarkoitukseen apurahoja, eli kuvaamasi työsuunnitelman toteuttamiseen ja/tai taiteelliseen työskentelyyn.
- Kannattaa olla rehellinen, jos sinulla on samaan tarkoitukseen jo työskentelyapuraha. Joskus voi olla eduksi, että sinulla on esim. MES tai Musiikintekijöiden 1 kk työskentelystipendi ja tämä Taiken apuraha mahdollistaa pidempijaksoisen keskittymisen meneillään olevan projektiisi.
- Teoston mahdollinen uusi keväällä jaettava koronatukikierros ei näillä näkymin ehdi vaikuttamaan tähän Taiken 6. korona-apurahan saamiseen.
- Kirjoita myös selkeästi, mikäli et ole saanut (tai hakenut) mitään vastaavaa tukea.
- Taike tarkastaa mahdolliset omat päällekkäiset myönnöt sekä mm. SKRn vuosiapurahojen saajat.
”Tiivistelmä aikaisemmasta taiteellisesta toiminnasta”
- Kirjoita tähän tiivistelmä aikaisemmasta taiteellisesta toiminnasta. Pelkkä viittaus ansioluetteloon ei riitä.
- Kirjoita lyhyesti tekijähistoriasi ja mahdolliset huomionosoitukset, palkinnot, listasijoitukset, striimien katsojamäärät, tms.
- Kirjoita vain asiat, jotka liittyvät musiikin tekemiseen.
- Tietyllä koulutuksella ei ole niinkään merkitystä, vaan työt merkitsevät enemmän.
”Liitteet”
- Taiteilijan ansioluettelo on pakollinen liite.
- Laadi taiteellisesta työskentelyhistoriastasi CV. Tämä on Taiken mukaan keskeinen väline taiteellisuuden määrittelyssä.
- Älä liioittele
- Älä jää liian ylätasolle, vaan erittele esim. keskeisimmät saamasi palkinnot/huomionosoitukset
- Älä myöskään listaa kaikkea mahdollista, vaan tiivistäminen keskeisimmistä asioista on hyvästä.
”Internet-linkit”
- Tähän voit laittaa esim. omien sosiaalisen median tilejäsi, verkkosivusi tai biisejäsi esim. Spotify-linkkeinä.
- Tarkista, että linkit ovat toimivia ja mahdollisimman tuoreita.
Päätökset
- Muista: Apurahat ovat harkinnanvaraisia eli niihin ei ole subjektiivista oikeutta, vaikka kaikki arviointiperusteet täyttyisivät.
- Hakemusten kokonaisarvioinnissa hakemuksia vertaillaan keskenään.
- Päätöksenteossa otetaan huomioon muiden tahojen myöntämät apurahat, hakijoiden alueellinen jakautuneisuus, kieli, taidealojen alagenret, tasa-arvo ja yhdenvertaisuus.
- Päätöksentekoon vaikuttaa myös käytettävissä oleva määräraha.
- Taiken taidetoimikuntien jäsenistä koottu monialainen asiantuntijapaneeli antaa arvion hakemuksista. Johtaja tekee päätökset erityisasiantuntijan esittelystä.
- Kaikki hakijat saavat kirjallisen tiedon päätöksestä 15.3.2022 mennessä.
- Apurahan saajan tulee tehdä kirjallinen selvitys apurahan käytöstä käyttöajan päätyttyä.
Sanna Salmenkallio ehdokkaana pohjoismaisen elokuvamusiikkipalkinnon saajaksi
![Sanna Salmenkallio ehdokkaana pohjoismaisen elokuvamusiikkipalkinnon saajaksi](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2021/12/Sanna-Salmenkallio-NFMD-Harpa.png)
Pohjoismainen elokuvamusiikkipalkinto Harpa jaetaan vuosittain Nordic Film Music Days -tapahtumassa, joka järjestetään Berliinin elokuvafestivaalien yhteydessä helmikuussa. Voittajan valitsee kansainvälinen tuomaristo.
Lisätietoja:
https://www.nordicfilmmusicdays.com/sanna-salmenkallio-fin.html
https://www.nordicfilmmusicdays.com/
Englanninkielinen tiedote
The composer organizations of the five Nordic countries have announced their national nominees for the 12th Annual HARPA Nordic Film Composers Award. Once again, the nominees reflect the high quality and uniqueness of Nordic artistry, with a mix of Nordic electronic soundscapes, delicate & strong themes, confident collaborations, richly orchestrated music, and highly original scores.
The award ceremony will take place on Feb 12th with more details on the location to be announced in January.
Nominees 2022
DENMARK | Jonas Struck for his score for “Vores mand i Amerika” (directed by Christina Rosendahl)
*** An excellent and personal film score – inventive and different***
FINLAND | Sanna Salmenkallio for her score for “Aalto” (directed by Virpi Suutari)
***Surprise, elegance and a strong sense of purpose are present from start to finish, Salmenkallio’s music really gives life to this great documentary***
ICELAND| Þórarinn Guðnason for his score for “Lamb” (directed by Valdimar Jóhannsson)
*** the score and the sound design exert a subtle pressure that words would be unlikely to match ***
NORWAY | Erik Ljunggren for his score for “Gritt” (directed by Itonje Søimer Guttormsen)
*** the score plays an important role in this film, for coherence, direction and overall tone, and for weaving together the layers of the drama. ***
SWEDEN | Johan Testad for his score for “Björnstad” (directed by Peter Grönlund)
*** the score heightens the intensity of a multifaceted drama that holds great contrast: toxic macho culture, peer pressure, loneliness, vulnerability and longing ***
Each year during the HARPA Nordic Film Music Days, the HARPA Nordic Film Composers Award is awarded to the most outstanding Nordic score of the year – and thereby putting a spotlight on Nordic talent and craftmanship. National juries from each Nordic country have watched, listened, discussed, and finally decided which of the submitted scores will proceed as their national nominee. An international jury will determine the winner, which will be announced Saturday Feb 12th during Nordic Film Music Days.
For more information: www.nordicfilmmusicdays.com
The HARPA Nordic Film Music Days & Composers Award was introduced by the Nordic composer organizations in 2010. Since 2016, the award ceremony took place at the Nordische Botschaften in Berlin in connection with the Berlinale Film Festival and virtually in 2021.
Previous Winners of HARPA Nordic Film Composers Award
2021 Virtual | Flemming Nordkrog | Denmark | “Shine Your Eyes”
2020 Berlin | Gaute Storaas | Norway | “Bröllop, begravning & dop”
2019 Berlin | Davíð Þór Jónsson and Benedikt Erlingsson | Iceland | “Woman at war”
2018 Berlin| Daníel Bjarnason | Iceland | “Under the Tree”
2017 Berlin and Cannes | Honor award | Bent Fabricius-Bjerre | Denmark
2017 Berlin and Cannes | Sune Martin | Denmark | “Land of Mine”
2016 Berlin | Honor award | Jóhann Jóhannsson | Iceland
2016 Berlin | Atli Örvarsson | Iceland | “Rams”
2014 Espoo | Matti Bye | Sweden | “Faro”
2013 Trondheim |Tuomas Kantelinen | Finland | “Puhdistus”
2012 Reykjavik |Fredrik Emilson | Sweden | “Kronjuvelarna”
2011 Copenhagen | Gaute Storaas | Norway | “Elias og jakten på havets gull”
2010 Gothenburg | Dani Strömbäck | Finland | “Letters to Father Jacob”
For more information:
Project coordinator | Lone Nyhuus | lony@filmkomponister.dk | +45 23 84 24 56
PR and Interview requests | Thomas Mikusz | thomas@whitebearpr.com | +1 310 230 5678
Nordic Film Music Days (NFMD) is carried out as a collaboration between the Nordic composer organizations, Music Norway and Music Finland. To achieve its goals Nordic Film Music Days is once again co-operating closely with the Nordic Embassies in Berlin and the national film institutes. HARPA Nordic Film Music Days and Nordic Film Composers Award is the ‘place-to-meet’ for anybody interested in Nordic film and Nordic film- & media-music. Through collaborations with other European festivals and events, Nordic Film Music Days is showcased throughout the year.
Nordic Film Music Days and HARPA Nordic Film Composers Award is supported by Nordisk Film og TV fond and the Nordic Embassies in Berlin.
Partners of HARPA Nordic Film Music Days 2021
– Skap (The Swedish Society of Songwriters, Composers & Authors)
– FST (Swedish Society of Composers)
– Music Finland
– FMC (Finnish Music Creators)
– STEF (Icelandic Collective Rights Management Society)
– NOPA (Norwegian Society of Composers and Lyricists)
– Komponistforeningen (Norwegian Society of Composers)
– Music Norway
– BFM (Danish Organization for Film- and Media Composers)
– Thomas Mikusz, White Bear PR/Associated Publicist and International PR
Yle, miksei Elämäni biisi -ohjelmassa näy oikeat tekijätiedot asianmukaisesti esityksen yhteydessä?
![Yle, miksei Elämäni biisi -ohjelmassa näy oikeat tekijätiedot asianmukaisesti esityksen yhteydessä?](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2020/02/Näyttökuva-2020-2-24-kello-13.20.52.png)
Arvoisat Elämäni biisi -ohjelman tekijät ja Ylen vastuulliset henkilöt!
Olen Suomen Musiikintekijät ry:n hallituksen puheenjohtaja, ja kirjoitan koko hallituksen puolesta.
Aiheena on Elämäni biisi, joka yksimielisen raatimme mukaan on loistava musiikkiohjelma, ehkä parasta, mitä tällä hetkellä on tarjolla. Ohjelmassa on kansainvälistä tasoa oleva orkesteri, jolta taittuvat kaikki tyylilajit. Solistit ovat huikean ammattitaitoisia. Sovitukset tekevät suurta kunniaa jopa jo hieman unohdetuillekin kappaleille ja nostavat ne uuteen arvoonsa tässä ajassa. Ohjelman juontaja Katja Ståhl on ohjelman sielu, joka saa vieraistaan esiin uusia puolia ja inhimillisiä tarinoita lämpimän, mutta terävän huumorinsa kautta.
Mutta. Koko jäsenistömme sekä useat läheisistämme ja ystävistämme ovat hämmentyneinä lukeneet alkavan musiikkiesityksen aikana tv-ruudusta nimen, joka ei todellakaan ole tekijän, niin kuin asiaan toki kuuluisi, vaan jonkun, joka kenties on tehnyt soitetuimman, kuuluisimman, jonkun mielestä parhaimman (?!) version kyseisestä kappaleesta.
Mielestäni esimerkiksi Kaj Chydenius ja Anu Kaipainen olisivat ansainneet kunnian Nuoruustangostaan. Eräs musiikintekijä pohti keskusteluissamme, mitä mahtaa lukea artistitietona, kun elämän biisi on Finlandia tai Maamme-laulu…
Tiedän, että Ville Vilén on toiminnanjohtajallemme vastannut aiemmin, että tekijätiedot kyllä tulevat lopputeksteissä ja tämä artistinimi palvelee hänen näkemyksensä mukaan yleisöä paremmin. Olisi mielenkiintoista kuulla teidän muidenkin näkemyksiä tästä, ja perusteluita, miksi juuri tämä käytäntö palvelee katsojaa.
Itse en voi olla Ville Vilénin kanssa enempää eri mieltä. Jokainen, joka on yrittänyt lopputeksteistä lukea tekijätietoja tai mitä tahansa infoa, tietää, että ikänäkö ei ole ainoa syy, miksi tieto vilisee ohi silmien. Sen sijaan esityksen aikana ruutuun ilmestyvä nimi johtaa normikatsojan täysin harhaan.
Loistava juontaja usein paikkailee aukkoja tekijätiedoissa, mutta ajallisesti hänen olisi toki helpompaa kertoa se esittäjän nimi kuin luetella joskus useitakin tekijöitä.
Jo ohjelman nimen perusteella voisi odottaa sen arvostavan nimenomaan tekijöiden moraalisia oikeuksia. Tekijänoikeuslaissa mainitaan, että tekijä tulee mainita hyvän tavan mukaisesti aina, kun teosta käytetään (isyysoikeus). Hyvä tapa on toki laaja käsite, mutta hyvä varmaankin olisi, ettei johdateltaisi katsojaa luulemaan tekstiplanssissa mainittua nimeä tekijäksi.
Ja luulisi, että hyvä tapa Suomen Ylen ohjelmissa olisi samaa luokkaa kuin esim. Ruotsin SVT:n lippulaivoissa Allsång på Skansen tai Melodifestivalen, joissa kaikki tekijätiedot on saatu tyylikkäästi mahtumaan tekstiplanssiin esityksen aikana.
Kotimaisista suosikkiohjelmista esimerkiksi Nelosen Vain elämää ja MTV3:n Masked Singer näyttävät uskovan, että katsojia palvelevat oikeat tekijätiedot esityksen yhteydessä.
Ilman musiikintekijöitä teillä ei olisi tätä hienoa ohjelmaa. Nyt, kun valmistaudutte uuteen kauteen, toivon todella, että huomioitte niin omia katsojianne kuin meitä musiikintekijöitä niin, että meillä olisi aihetta teitä julkisesti siitä kiittää!
Ystävällisin terveisin ja keskustelua toivoen,
Kaija Kärkinen
Suomen Musiikintekijät ry:n hallituksen puheenjohtaja
Ylen luovien sisältöjen johtajan Ville Vilénin vastaus kirjeeseen
Kiitokset Kaija tästä hyvästä palautteesta ja huomiosta, joka on kyllä kiirinyt tänne useampaakin kautta. Käymme asian läpi kun mahdollista uutta kautta menestyneestä ohjelmasta suunnitellaan.
Terveisin,
Ville
Musiikkialan ehdotukset alan uudelleenrakennuksen toimenpiteiksi
![Musiikkialan ehdotukset alan uudelleenrakennuksen toimenpiteiksi](https://musiikintekijat.fi/app/uploads/2021/11/Näyttökuva-2021-11-30-kello-14.07.32.png)
Sanna Marin myönsi kulttuuribudjetin tulevaisuuden huolettavan häntä ja suhtautui positiivisesti musiikkialan tuomaan ehdotukseen parlamentaarisesti, musiikkialan yhteistyöllä valmisteltavasta toimenpideohjelmasta, jolla sekä pikaisesti että pitkäjänteisellä strategialla ratkaistaisiin musiikkialan monelle hallinnonalalle osuvia haasteita.
Musiikkialan tilanne koronapandemian aiheuttamien rajoitusten jälkeen on edelleen hyvin hauras. Alan arvo on laskenut koronapandemian vuoksi yhteensä 350 miljoonalla eurolla. Alan toimijoiden riskinottokyky on vähentynyt ja tulevaisuus on epävarma. Esimerkiksi elävän musiikin elpymisen arvioidaan vievän noin 3-5 vuotta, ja sektorilla on vaikutusta myös moniin muihin toimijoihin.
Koronatilanteen lisäksi musiikkialan tulevaisuutta varjostavat myös pitkäaikaiset kysymykset esimerkiksi kulttuuribudjetista sekä konkreettiset ongelmat itsensä työllistäjien sosiaali- ja työttömyysturvan kanssa. Akuutin uhan alan tulevaisuudelle aiheuttaa myös tekijänoikeuslain luonnos, joka on ristiriidassa tekijänoikeusdirektiivin kanssa ja vaatii korjauksia. Kaikkiaan alan arvostus ja luottamus päättäjiin on kokenut kolauksen korona-aikana.
Ongelmakohtien ratkaiseminen sekä elpymisen ja kasvun turvaaminen edellyttää pitkän tähtäimen monihallinnollista kulttuuripolitiikkaa, jonka valmistelussa ala on itse mukana. Riskien ottaminen vaatii luotettavaa näkymää tulevaisuuteen ja ennakoitavuutta. Tämä koskee toiminnan edellytyksiä sekä esimerkiksi koronarajoituksia. Alan toiminta tulee turvata nyt ja jatkossa, ruohonjuuritasolta ammattitaiteilijuuteen, musiikkiliiketoimintaan ja vientiin.
1. Poikkihallinnollinen, ylihallituskautinen musiikkialan uudelleenrakennusohjelma, joka toteutetaan parlamentaarisella valmistelulla ja vahvalla yhteistyöllä musiikkialan toimijoiden kanssa.
ONGELMA:
Koronapandemian aiheuttamat taloudelliset menetykset erityisesti elävän musiikin sektorilla ja elävän musiikin viennissä ovat olleet mittavia. Edelleen alan taloudellinen tilanne on heikko, ja toiminnassa on varauduttava peruuntumisiin. Musiikkiviennin ydinalueiden arvo on laskenut, ja kansainvälinen toiminta vaikeutunut koronan takia. Koronapandemian aiheuttama työvoimapula haastaa musiikkialan kasvua ja elpymisen mahdollisuuksia. Luottamus päättäjiin on heikko ja tulevaisuuteen on vaikea luottaa.
Ongelmia tuottavat taloudelliset haasteet ja puutteelliset tulevaisuudennäkymät:
- Musiikkiliiketoiminnalle ja elävälle musiikille tyypillisiä ovat pienet katteet ja markkinaehtoinen, suuren riskin toiminta, mihin koronan heikennyttämässä taloustilanteessa on huonot mahdollisuudet. Jos ennakoimattomat rajoitukset ja epävarma tilanne laskee tapahtumien kävijämääriä 20-30 prosentilla, tapahtumajärjestäjien riskinottokyky on koetuksella.
- Musiikkiala on työvoimavaltainen ala, mutta koronatilanne on aiheuttanut työvoiman siirtymistä muille aloille ja aivovuotoa. Osaaminen sekä toiminnan ja tekemisen laatu on muutosvoima, joka voi palauttaa alan koronaa edeltävälle kasvu-uralle. Ydinosaamisen säilyminen alalla on siksi varmistettava ja työllistymistä alalla on tuettava.
- Toimialalla on oltava selkeä näkymä tulevaan, jotta se pystyy ennakoimaan omaa toimintaansa, investoida sekä palkata ja kouluttaa työntekijöitä.
RATKAISU:
Ratkaisut edellyttävät parlamentaarista valmistelua sekä ministeriöiden välistä yhteistyötä, jota tehdään tiiviissä yhteistyössä musiikkialan asiantuntijoiden kanssa. Musiikkialan elinkeinopoliittinen merkittävyys on nostettava sen kulttuurisen arvon rinnalle: musiikkiala tulee tunnistaa ja tunnustaa elinkeinona, jonka ekosysteemiin kuuluu myös merkittävää liiketoimintaa. Musiikkialan työllistämisvaikutus ulottuu laajalle musiikin ja tapahtuma-alan ekosysteemeihin.
Ehdotukset lyhyen tähtäimen ratkaisuiksi:
- TEM:n ja OKM:n kautta yhteisöille ja yrityksille jaetut tuet toimivat tukimalleina myös jatkossa, kunhan kriteereitä päivitetään. Ala tarvitsee tukea niin kauan kuin alaan kohdistuu rajoituksia. Itsensä työllistäjät tarvitsevat tarkoituksenmukaisen kompensaatiomallisen tuen. Taiteen Edistämiskeskuksen marraskuussa avaama tukimuoto ei ole tarkoituksenmukainen.
- Työllisyyden näkymiä on parannettava, jotta työvoiman saatavuuden haaste ratkaistaan. Työllistäminen, työnantajuuden tukeminen ja liiketoiminnan riskinotto tarvitsee tukea vielä silloinkin, kun toiminta sallitaan. Työn tekemistä on tuettava esimerkiksi seuraavin keinoin:- yrittäjien työmarkkinanatukea tulee jatkaa niin kauan kuin koronarajoitukset rajoittavat työntekoa.
– palkkaamisen tukeminen, myös lyhyempiin, projektiluonteisiin työsuhteisiin- työntekijöiden aseman parantaminen
– koulutuksen ja osaamisen tukeminen - – sosiaaliturvan uudistaminen ja alalle tyypillisten, uuden työn muotojen tunnistaminen
– lyhyellä aikavälillä olemassaolevia koronatukia (tapahtumatakuu, kustannustuki, suora tuki) jatkettava niin kauan kun akuutti kriisitilanne jatkuu
– muun muassa Tapahtumateollisuus ry:n ehdottama starttituki tai tapahtumien takuutuen pohjalta rakennettu uratuen malli tulisi vakiinnuttaa käyttöön.
- Hallitusohjelman ”Luovan talouden tiekartta” -työhön on sisällytettävä musiikkialan ydintoiminnan hankkeita. Myös muita hallitusohjelman luovaan talouteen liittyviä tavoitteita, kuten minimikorvausten määrittelyä, tulee viedä maaliin yhdessä musiikkialan toimijoiden kanssa.
- Luottamus alan ja päättäjien välille palautettava. Tässä keskeisiä ovat selkeät ja oikea-aikaiset valtionhallinnon strategiat, päätöksenteko ja viestintä.
Ehdotukset keskipitkän tähtäimen ratkaisuiksi:
- Tarvitaan parlamentaarinen, yli hallituskausien ulottuva toimenpidesuunnitelma, jolla huomioidaan yli hallinnonalojen ulottuvat toimenpide-ehdotukset.
- Musiikkiviennin edistämiseksi vaaditaan perustoimintaedellytysten turvaamista sekä toimivia viennin rahoitusinstrumentteja. Näiden luominen vaatii parlamentaarista yhteistyötä.
2. Kulttuuribudjetin turvaaminen
ONGELMA:
Rahapelituottojen pienentyminen on uhannut kulttuurin määrärahoja jo useana vuonna, ja hallitus on kompensoinut määrärahoja erikseen useina vuosina. Vaikka kulttuuribudjettiin 2022 kaavaillut leikkaukset peruttiin tällä kertaa, kulttuurin rahoitus jatkossa on edelleen hyvin epävarmalla pohjalla. Pienen maan elinvoimainen ja monipuolinen kulttuuri ja osallisuuden turvaaminen edellyttävät vahvaa kulttuuribudjettia. Kulttuurin osalta rahapelituotot eivät kohdistu kansalaisjärjestötoimintaan, vaan määrärahat taidelaitoksille ja taiteen ja kulttuurin edistämiseen ovat sivistysyhteiskuntamme ydintä.
Kulttuurin ja ilmaisun tulee voida olla suhdanteista riippumatonta, joten rahoitukselle olisi löydettävä kokonaisratkaisu, joka ei olisi sidoksissa veikkaustuottoihin ja joka olisi vakaa ja ennakoitava yli hallituskausien.
RATKAISUT:
- Musiikkiala on valmis rahapelien ja kulttuurin rahoituksen kytköksen erottamiseen, mutta rahoitustasoa ei saa leikata ja sen on perustuttava pidemmän aikavälin puitetasoon. Myös vapaan kentän rahoitus on huomioitava.
- Taiteen ja kulttuurin rahoitus on saatava täysimittaisena terveelle pohjalle ja kasvuun. Ratkaisuksi tarvitaan pitkäjänteistä ja tavoitteellista kulttuuripolitiikkaa, jossa kulttuurin taloudelliset toimintaedellytykset turvataan. Hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti kulttuuribudjettia tulee pitkällä aikavälillä kasvattaa.
- Rahoituksen kokonaisratkaisussa on huomioitava musiikkialan vapaan kentän toimijat. Kulttuuribudjetilla on tuettava myös omaehtoisesti toimivaa musiikkielinkeinoa, jotta se saadaan takaisin koronaa edeltävälle kasvu-uralle.
- Taiteilija-apurahoja nostetaan hallitusohjelman mukaisesti.
3. Luovan työn tekijöiden sosiaaliturvan ja työttömyysturvan ongelmien korvaaminen
Koronapandemian myötä luovan alan tekijöiden ja erityisesti freelance-työn tekijöiden puutteellinen turvaverkko on noussut akuutiksi ongelmaksi. Työsuhteessa toimivilla freelancereilla on oltava oikeus päästä osalliseksi työsuhdeperusteisesta sosiaaliturvasta sekä erityisesti ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta. Myös yrittäjäasemassa toimivien freelancereiden turvaverkon on oltava jatkossa aukoton. Apurahojen ja tekijänoikeustulojen suhde työttömyysturvaan tulee selkeyttää.
ONGELMAT:
- Tekijänoikeuskorvaukset eivät kerrytä työttömyysturvaa, mutta leikkaavat maksukuukauden työttömyyspäivärahaa sekä muita etuuksia, esim. asumistukea ja vanhempainpäivärahaa. Tämä perustuu virheeseen työttömyysturvalain asetuksissa. Tekijänoikeuskorvaukset eivät ole palkkaa, vaan käyttökorvausta jopa jo vuosia sitten tehdystä työstä.
- TE-viranomaisten puutteellinen asiantuntemus luovien alojen työllistymismuodoista. Monet pääasiassa työsuhteissa työllistyvät freelancerit on tulkittu yrittäjiksi pelkästään sen perusteella, että ovat kertoneet tekevänsä freelance-työtä tai heillä on ollut lisäksi muutamia toimeksiantoja. Viranomaisten selvityspyynnöt ovat harhaanjohtavia eivätkä hyvän hallinnon mukaisia.
- Työttömyysturvalainsäädännön tulkinnanvaraisuus ja epäyhdenvertaisuus rajanvedossa. Väliinputoaminen mm. eläke- ja sosiaaliturvaa kerryttämättömien tulojen osalta.
RATKAISUT
- Etuuksien osalta on jätettävä huomiotta tekijänoikeusjärjestöjen maksamat tekijänoikeuskorvaukset ennen työttömyyttä tehdyn teoksen käytöstä tai sen esittämisestä.
- Luovien alojen freelancetyön erityispiirteet ja luonne tulee ymmärtää̈ paremmin, ja TE-toimistojen osaamista työsuhteisen työn tunnusmerkistöjen tunnistamisessa ja tähän liittyvän oikeuskäytännön tuntemusta tulisi vahvistaa. Työttömäksi ilmoittautuvien hakemuksia käsiteltäessä̈ tulisi huomioida hakijan työoikeudellinen osaamattomuus ja selvittää̈ epäselviä̈ ja tulkinnanvaraisia yksityiskohtia yhdessä̈ hakijan kanssa hyvän hallinnon mukaisesti.
- Työsopimuslain työsuhteen tunnusmerkit on päivitettävä hallitusohjelman mukaisesti. Työsuhteen ja yrittäjätoiminnan rajanvetoa tulee yhtenäistää eri lainsäädännöissä (vero-, työttömyys- ja eläketurvalainsäädäntö) ja huolehtia esimerkiksi eläkkeiden kertymisestä kaiken ansiotulon osalta. Työttömyysturvalain päätoimisen yrittäjän käsitteen nykyistä tarkempi määrittely/ohjeistus ja lausuntojen antamisen keskittäminen asiantunteviin käsiin on toteutettava. Omassa työssä työllistymisen kategoria tulee poistaa työttömyysturvalaista. Yhdistelmävakuuttaminen on toteutettava.
- Freelancereiden sosiaaliturva-asema tulee selvittää perinpohjaisesti, ottaen huomioon nykyajan moninaiset työn markkinat koko laajuudessaan. Turvaverkkoa on kehitettävä niin, että riippumatta juridisesta toimintamuodosta suoja kattaa kaikki freelancerit.”
Lue tarkemmin:
- Freelancemuusikot ry:n julkilausuma: https://www.muusikkojenliitto.fi/julkilausuma-freelancereiden-asemaa-parannettava-viipymatta/
- Yhdistelmävakuutus: https://stm.fi/hanke?tunnus=STM012:00/2018
- Tekijänoikeustulosta: https://www.muusikkojenliitto.fi/adressi-ennen-tyottomyytta-tehdyn-tyon-kerryttamat-tekijanoikeuskorvaukset-eivat-saa-leikata-tyottomyyskorvausta/
4. Tekijänoikeusdirektiivin toimeenpanoesitystä korjattava
ONGELMA
Suomi on parhaillaan toimeenpanemassa EU:n tekijänoikeusdirektiiviä (ns. DSM-direktiivi). Sen yhtenä tavoitteena on vahvistaa tekijöiden asemaa ylikansallisia digitaalisia alustoja vastaan eli korjata niin sanottu arvokuiluongelma. Lausuntokierroksella ollut implementointiesitys on arvokuilun osalta direktiivin vastainen. Se ei parantaisi luovan työn tekijöiden asemaa ja tekisi Suomesta poikkeuksen EU-alueella.
Toinen esimerkki implementointiesityksen puutteista on yllättäen ja ilman sidosryhmäkuulemisia esitykseen lisätty teosten pakko-otto opetus- ja tutkimuskäyttöön. Suomessa on jo pitkään ollut hyvin toimiva sopimuslisenssikäytäntö, jonka puitteissa Kopiosto on keskitetysti lisensoinut kaikenlaiset aineistot opetuskäyttöön. Esityksen mukaista pakko-ottoa ei siis tarvita eikä siihen ole tarvetta.
Kolmas esimerkki puutteellisesta valmistelusta on uuden tekijänoikeuden rajoituksen sisällyttäminen esitysluonnokseen, joka koskisi teoksen satunnaista sisällyttämistä toiseen teokseen. Tämä rajoitus on lisätty esitykseen yllättäen ja ilman sidosryhmäkuulemisia. Direktiivi ei edellytä tällaista uutta tekijänoikeuden rajoitusta. Rajoituksen vaikutuksia tai sallittavuutta ei myöskään ole mitenkään arvioitu. Tällaisen rajoituksen sisällyttämistä esitykseen ei tarvita. Kyseisenlainen teoksen käyttö hoidetaan osana lisenssisopimuksia.
Luonnos poikkeaa muiden EU-maiden valtavirrasta. Myös lakiesityksen vaikuttavuusarviointi on ollut puutteellista.
RATKAISU:
Suomen esitys tekijänoikeuslaiksi tulee palauttaa valmisteluun ja valmistella uudelleen vähintään arvokuilun ja teosten pakko-oton osalta. Suomen lakiesitys tulee valmistella siten, että se toteuttaa EU-direktiivin velvoitteen tekijöiden suojan vahvistamisesta sekä lainsäädännön yhdenmukaistamisesta EU-alueella. Kansalliset poikkeukset, joita ei mainita direktiivissä, tulee poistaa esityksestä. Lakiesitys on valmisteltava vastaamaan mahdollisimman hyvin tekijänoikeusdirektiivin (DSM) sanamuotoa ja henkeä.
Lue lisää:
- https://lyhtyprojekti.fi/ajankohtaista/arvokuilusaados/
- https://www.teosto.fi/tekijanoikeuslain-uudistus-on-palautettava-valmisteluun/
- https://www.gramex.fi/blogi-gramex-esittaa-arvokuilusaadosten-palauttamista-valmisteluun/3990/
- https://musiikintekijat.fi/ajankohtaista/uutiset/suomen-musiikintekijat-hallituksen-esityksen-luonnos-uudeksi-tekijanoikeuslaiksi-ei-vastaa-direktiivin-tavoitetta-parantaa-luovan-tyon-tekijoiden-asemaa-vaan-paikoin-jopa-heikentaa-sita-esitys-on/
- https://www.kopiosto.fi/kopiosto/hajottaako-tekijanoikeuslain-uudistus-hyvin-toimivan-jarjestelman-opetuksessa/