|
|
|
|
|
|
Ehdokkaat ovat nyt julki:
Vuoden biisi
KUUMAA: Satama
Säv. ja san. Johannes Brotherus, Joonas Luhtavaara, Aarni Soivio
Kust. Elements Music & Isolla Music
Pilvi Hämäläinen: Mon Chéri
Säv. ja san. Leo Salminen, Elias Koskimies
Kust. EMP Elements Music Publishing
Ege Zulu ja BEHM: Tunnista tuntiin
Säv. ja san. Kyösti Salokorpi, Eugeni Mokulu, Saleh Masaadi, Rita Behm
Kust. Elements Music & Behmin Bisnekset Oy
Viivi ja JVG: Mitä näil korteil saa
Säv. ja san. Lauri Halavaara, Joonas Keronen, Vilma Lähteenmäki, Ville Galle, Jare Brand, Viivi Korhonen
Kust. Nordic Music Partners & HMC Publishing
Mirella: Timanttei
Säv. ja san. Ilon Adlercreutz, Kim Mannila, Emma Johansson, Mirella Roininen
Kust. HMC Publishing
Sara Siipola: Paskana
Säv. ja san. Mikko Koivunen, Emmi Hakala, Kaisa Korhonen, Sara Siipola
Kust. Kaiku Songs & Sepon Huone
Benjamin ja BESS: Paremmin ku kukaan muu
Säv. ja san. Essi Launimo, Atso Soivio, Benjamin Peltonen, Iivari Suosalo
Kust. EMP Elements Music Publishing & HMC Publishing
Ellinoora ja Samuli Putro: Osuma
Säv. ja san. Ellinoora Leikas, Samuli Sirviö, Samuli Putro
Kust. HMC Publishing & EMP Elements Music Publishing
Vuoden kevyen musiikin tekijä
Jonas Olsson (EMP Music Publishing & Isolla Songs Oy)
Kyösti Salokorpi (EMP Elements Music Publishing)
Mikko Koivunen (Kaiku Songs)
Vilma Lähteenmäki (HMC Publishing)
Kim Mannila (HMC Publishing)
Antti ”RZY” Riihimäki (Nordic Music Partners)
Vuoden genrevapaa kategoria
Taas kerran, äkkiä -albumi: Hannu Saha & Pakasteet (Bafe´s Factory)
Dalindéon Tropicalia Nordica -albumin pääsäveltäjä Valtteri Pöyhönen (EMP Elements Music Publishing)
Korpiklaanin Rankarumpu-albumin sävelteokset (Warner Chappell Music Finland & Miehola Music)
RinneRadion Balladium-albumin pääsäveltäjä Tapani Rinne (Zen Master Publishing)
Vuoden vientiteko
OP Vuorinen ja Seran läpimurto Keski-Euroopassa
Karrinator aka Karri Mikkosen musiikkiviennin läpimurto
Helsingin kamarikuoron ja Uusinta Ensemblen Saariaho-levyn menestys
Nordic Music Partners & Fried Music ja Alan Wake 2 -peli
Géza Szilvay ja Colourstrings-metodi
Vuoden taidemusiikin säveltäjä
SUURIMUOTOISET TEOKSET
Matthew Whittall (Fennica Gehrman) – Joy uruille ja orkesterille
Tuomas Turriago (Fennica Gehrman) – Konsertto trumpetille ja orkesterille
Jennah Vainio (Fennica Gehrman) – Sylvia´s Lullaby-Sinfoninen runo
Outi Tarkiainen (Edition Wilhelm Hansen) – Mosaics
Joel Järventausta (Edition Wilhelm Hansen) – Ihminen parhaan kykynsä mukaan
PIENIMUOTOISET TEOKSET
Maija Hynninen (Fennica Gehrman): Mobiles
Kimmo Hakola (Fennica Gehrman): Two Imaginary Birds for soprano leggero and violoncello
Lotta Wennäkoski (Fennica Gehrman): Flickereth for string quartet
Vuoden läpimurto
Lara Poe (Fennica Gehrman)
Camu Creutz (EMP Elements Music Publishing & Isolla Music)
Tommi Kaukua (Kaiku Songs)
Karrinator aka Karri Mikkonen (Sugar House Publishing)
Kim Mannila (HMC Publishing)
Ehdokkaat valitsevat yhdistyksen jäsenet ja voittajista päättävät kutsuraadit. Poikkeuksena ovat Nuoren tekijän stipendi, Kunniapalkinto sekä Vuoden vientiteko – ja Vuoden läpimurto -palkinnot, joista päättää yhdistyksen hallitus.
”Säveltäjien ja sanoittajien sekä musiikkikustantajien välinen yhteistyö tapahtuu yleensä julkisuuden valokeilan ulkopuolella. Sen sijaan työn hedelmät, vuoden merkittävimmät teokset, löytävät tiensä suurten yleisöjen korviin ja sydämiin. Tämänvuotinen ehdokasasettelu kertoo osaltaan kotimaisen musiikin moni-ilmeisyydestä ja korkeasta tasosta. Ehdolla on niin suoratoistolistojen kärkikappaleita ja niiden tekijöitä kuin uraauurtavaa pelimusiikkiakin (Alan Wake 2). Menestys ei rajoitu vain kotimarkkinoihin vaan entistä useammat ja eri musiikin lajeja edustavien tekijöiden teokset kuten vuoden taidemusiikkipalkintosarjojen ehdokkaat saavat myönteistä huomiota osakseen myös kansainvälisillä markkinoilla”, kommentoi toiminnanjohtaja Jari Muikku.
Lähtökohtaisesti Metalla on jo täydet oikeudet käyttää sinne viemiäsi sisältöjä haluamallaan tavalla. Tämä tarkoittaa, että joka kerta kun viet sisältöjä sen palveluihin (kirjoitus, kuva, yms.), omistaa Meta nämä ja niiden jatkokäyttöoikeudet. Tämä on kirjattu heidän käyttöehtoihinsa, jotka on hyväksyttävä, jotta voi käyttää Metan palveluja. Metan mukaan tekoälykoulutuksesta on rajattu pois yksityiset perheenjäsenten ja kavereiden kanssa vaihdetut viestit, mutta muutoin rajauksia ei ole ollut.
On syytä eritellä kaksi eri polkua toimia musiikintekijänä Metan pyynnön kanssa.
Koska tekoäly ja siihen liittyvä tulevaisuuden kehitys on monella tavalla iso kysymysmerkki, voi olla suositeltavaa, että tässä vaiheessa pyydät Metaa varmuudeksi vuoksi olemaan käyttämättä sisältöjäsi tekoälyn koulutuskäyttöön – myös siis sävellyksiäsi ja sanoituksiasi.
Pääset sivuille, jossa tehdään kielto ja sen perusteleminen joko Metalta saamasi sähköpostin kautta (tarkista myös roskapostisi, mikäli et ole saanut vielä sähköpostia). Sähköpostin otsikko on ”Päivitämme tietosuojakäytäntöämme laajentaessamme Metan AI:tä”. Pääset kieltolomakkeeseen käsiksi myös: Asetukset ja yksityisyys >> Tietosuojakäytäntö >> Lue lisää oikeudestasi vastustaa sitä, miten tietojasi käytetään näihin tarkoituksiin.
Suora linkki lomakkeeseen myös tästä. Kirjaudu sisälle palveluun ja linkin pitäisi avautua lomakkeeseen.
Kieltopyynnön lähetettyäsi saat todennäköisesti välittömästi Metalta vastauksen, jossa todetaan ”Olemme tarkistaneet vastustuspyyntösi, joka on mielestämme perusteltu. Pyyntöäsi siis noudatetaan jatkossa”. Vastaus tulee sekunneissa, eli on automatisoitu. Tältä pohjalta voi päätellä, ettei ole juuri merkitystä, millaisen viestin kirjoittaa kieltopyyntöönsä. Voit varmuudeksi kuitenkin esimerkiksi vedota siihen, että teet luovaa työtä.
Tämän ohjeen laatimiseen on konsultoitu Teoston lakiasiainjohtajaa Jenni Kyntölää.
Ohjeistuksen tavoitteena on tarjota Teoston 40 000 musiikintekijäasiakkaalle suuntaviivat tilanteisiin, joissa tekoäly on ollut osa musiikin luomisprosessia. Ohjeet määrittelevät ne ehdot, joilla musiikki voidaan rekisteröidä Teoston teosrekisteriin ja joilla tekoälyn avustuksella tuotetusta musiikista voidaan maksaa korvauksia.
Teosto allekirjoitti viime vuonna kansainväliset vastuullisen tekoälyn periaatteet, joihin ovat sitoutuneet sadat organisaatiot ympäri maailman. Niissä korostetaan, että lähtökohtaisesti tekijänoikeus suojaa ja palkitsee inhimillistä luovuutta.
Myös Teoston tuore ohjeistus lähtee siitä, että vain ihmisen luovan työn tulos voi lain mukaan saada tekijänoikeussuojaa. Tekoälyn täysin tekemää sävellystä tai sanoitusta ei siten voida rekisteröidä suojattuna uutena teoksena Teoston teosrekisteriin. Teosto kuitenkin tunnistaa, että monet musiikintekijät käyttävät jo nyt tekoälyä osana luomisprosessiaan. Teoston viime vuonna tekemän kyselyn mukaan noin kolmannes musiikin tekijöistä on käyttänyt tekoälyä työssään jollain tavoin.
Jos tekoälyä on käytetty teknisenä apuvälineenä luomistyössä, syntyneen musiikkikappaleen voi rekisteröidä Teostoon normaalisti kokonaan tekijänsä nimiin. Rekisteröinti kuitenkin edellyttää, että teoksen luomiseen osallistuneilla henkilöillä on ollut merkittävä panos teoksen syntyyn. Tekijä itse vastaa siitä, että teoksessa on käytetty riittävästi tekijän vapaita ja luovia valintoja.
Teosilmoituksen tekijä vastaa myös siitä, ettei teos loukkaa kenenkään kolmannen osapuolen oikeuksia. Teosto kehottaakin asiakkaitaan tutustumaan tarkoin käyttämiensä palveluiden käyttöehtoihin, sillä osa palveluista saattaa esimerkiksi varata palvelun avulla syntyneiden teosten oikeudet itselleen. Käyttäjän on tällä hetkellä myös erittäin vaikea tietää, onko tekoälypalveluiden koulutusmateriaalina käytetty muiden tekijöiden tekijänoikeudella suojattuja teoksia.
Tekoälyllä tehty kappale voidaan rekisteröidä Teoston teosrekisteriin myös silloin, jos sen yksittäinen osa (esimerkiksi sävellys tai sanoitus) on tuotettu kokonaan tekoälyllä. Tällöin tekoälyllä tuotettua osuutta ei kuitenkaan voida suojata uutena teoksen osana, vaan se rekisteröidään ns. vapaana osuutena. Tekoälyosuutta ei myöskään voida kustantaa, kääntää tai sovittaa.
Teoston hallitus käsitteli uutta rekisteröintikäytäntöä kokouksessaan 12. kesäkuuta 2024. Ohjeistus noudattelee yhdessä pohjoismaisten tekijänoikeusjärjestöjen STIMin (Ruotsi), Kodan (Tanska), Tonon (Norja) ja Stefin (Islanti) kanssa yhteisesti hyväksyttyjä rekisteröintiperiaatteita, jotka ovat ensimmäinen askel kohti yhtenäistä lähestymistapaa tekoälymusiikkiin. Myös Teoston pohjoismaiset kumppanijärjestöt ovat julkaisseet omat vastaavat ohjeistuksensa.
Pohjoismaat ovat myös vieneet asiaa yhdessä eteenpäin globaalissa tekijänoikeuksien kattojärjestö CISACissa, jotta asiaan saataisiin yhteneväisemmät käytännöt. yhteneväisempiä käytäntöjä.
”Luova työ tai digitaalisten alustojen käyttö ei noudattele kansallisvaltioiden rajoja. Siksi olisi erittäin toivottavaa, että tekoälyliitännäiseen musiikkiin tulisi kansainvälisiä pelisääntöjä mahdollisimman pian”, sanoo Teoston lakiasiainjohtaja Jenni Kyntölä.
Yksityisen kopioinnin hyvitys (ns. hyvitysmaksu) on EU-direktiiviin ja lakiin perustuva korvaus luovan työn tekijöille siitä, että jokainen kansalainen saa kopioida ja tallentaa teoksia omaan käyttöönsä.
Hyvitys maksetaan Suomessa valtion budjetista ja tilitetään luovan työn tekijöille eli esimerkiksi näyttelijöille, ohjaajille, muusikoille, säveltäjille ja sanoittajille sekä suoraan että yhteisesti kulttuurin edistämiskeskusten tuen kautta.
Nyt esitetty giljotiinileikkaus 11 miljoonasta 5,5 miljoonaan on alan toimijoiden mukaan sekä vahingollinen että perusteeton.
”Leikkaus vahingoittaisi taiteilijoita ja kulttuurialaa kahta kautta: se leikkaisi 50 % tekijänoikeusjärjestöjen kautta taiteilijoille ja tuottajille maksettavia hyvityskorvauksia sekä vähentäisi samassa suhteessa kulttuurin edistämiskeskusten eli Musiikin edistämiskeskus MESin, Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus AVEKin ja Visuaalisten taiteiden edistämiskeskus VISEKin määrärahoja”, kertoo Musiikin edistämissäätiön toimitusjohtaja, itsekin muusikkona tunnettu Tommi Saarikivi.
Seuraukset iskisivät kaikkialle Suomeen
Leikkauksen seuraukset osuisivat yksittäisten luovan työn tekijöiden lisäksi dramaattisesti kulttuurivientiin ja maakuntien elinvoimaisuuteen.
”Vuosien aikana hyvityksellä on tuettu yli 3100 elokuvan tai muun audiovisuaalisen teoksen tekemistä sekä 10 000 kotimaisen musiikkitapahtuman tuotantoa yli 200 kunnassa. Jakamamme tuki tuottaa uuden kulttuurin lisäksi työpaikkoja ja valtiolle verotuloja, jotka leikkauksen myötä jäisivät tulematta. Leikkauksen kerrannaisvaikutukset tuntuisivat myös Suomen jokaisessa maakunnassa, kun elinvoimalle tärkeitä musiikki- ja elokuvatapahtumia jäisi järjestämättä”, kertoo AVEKin johtaja, aiemmin elokuvatuottajana toiminut Ulla Simonen.
Hyvitysvaroista on tuettu suuri määrä vientiin johtaneita menestysteoksia musiikissa, av-alalla ja visuaalisissa taiteissa.
”MESin myöntämät tuet ovat olleet tärkeässä roolissa mahdollistamassa uusia avauksia artistiurani aikana. On tärkeää säilyttää tämä mahdollisuus myös tulevaisuuden musiikin tekijöille”, sanoo kansainvälisesti menestynyt blueskitaristi, laulaja, lauluntekijä ja yrittäjä Erja Lyytinen.
”AVEKin tuki on ollut ratkaiseva audiovisuaalisten teosten kokonaisrahoituksen kannalta. Elokuvia rahoitetaan useista eri lähteistä ja tuotantoon pääseminen vaatii eri tahojen yhteistyötä. Tuella saadaan aikaiseksi paitsi puhuttelevia ja vientikykyisiä teoksia, myös synnytetään alalle työtä ja taloudellista toimintaa”, kertoo elokuvaohjaaja Virpi Suutari.
Epäoikeudenmukainen ja perusteeton leikkaus
Yksityisen kopioinnin hyvitys perustuu EU-direktiiviin, jonka mukaan luovan työn tekijöille kopioinnista syntyvän haitan korvauksen on oltava oikeudenmukainen (“fair compensation”).
Tekijänoikeuslain mukaan hyvitys vahvistetaan vuosittain tehtävän kopioinnin määrää ja yleisyyttä koskevan tutkimuksen pohjalta. Korvaustaso on määritelty viimeksi 2023, eikä kopiointimäärä ja sen aiheuttama haitta ole sen jälkeen merkittävästi muuttunut. Opetus- ja kulttuuriministeriön teettämät tutkimukset osoittavat kopioinnin määrän pysyneen jokseenkin samana vuodesta 2017 lähtien.
Digiaikana kopiointi ei siis ole kadonnut, vaan sen taloudellinen merkitys on päinvastoin kasvanut, koska fyysisten tuotteiden kaupasta on siirrytty tallennus- ja striimausoikeuksien kauppaan. Taloustutkimuksen jo vuonna 2017 tekemän selvityksen mukaan yksityisestä kopioinnista luovalle alalle aiheutuva haitta oli 32–44 miljoonaa euroa.
”Vaikka entinen 11 miljoonan euron hyvitystaso korvasi sekin kopioinnin aiheuttamasta vahingosta vain 25–35 prosenttia, hallituksen kehysriihi esitti nyt sen leikkaamista vain 5,5 miljoonaan euroon. Hyvitysmaksu on kuitenkin valtion tietoisesti valitsema lakiin perustuva keino kompensoida oikeudenhaltijoiden konkreettisia taloudellisia menetyksiä. Kehysriihen leikkaus ei ole millään mittarilla oikeudenmukainen eikä perusteltu”, sanoo Tommi Saarikivi.
Lue lisää hyvityksen oikeudellisista perusteista.
Älä anna kulttuurin kadota -kampanjaa koordinoi Luovan työn tekijät ja yrittäjät – Luovat ry, sen 14 jäsenjärjestöä sekä iso joukko muita kulttuurialan organisaatioita ja ammattilaisia. Kampanjan sisältöjä jaetaan somessa kesän aikana. Lue lisää yksityisen kopioinnin hyvityksestä ja kampanjasta Luovat ry:n sivuilta.
Korona-aikana tehtiin havaintoja laulujen sanoitusten liittämisestä jumalanpalveluksista tehtyihin julkisesti saatavilla oleviin videotallenteisiin. Koska sanoitusten liittämisestä ei oltu sovittu oikeudenhaltijoiden kanssa (sanoittajat tai musiikkikustantajat), aloitimme asian selvittämisen yhdessä Suomen Musiikkikustantajien kanssa. Otimme neuvottelukumppaniksemme Kopioston, koska se edustaa graafisia oikeuksia toisin kuin Teosto, ja Kopiostolla oli jo entuudestaan sopimussuhteet seurakuntien kanssa. Näiden kolmen tahon edustajien kesken lähestyimme Kirkkohallituksen edustajaa, ja aloitimme neuvottelut. Ne päätyivät lopulta yhteisymmärrykseen siitä, että tekijänoikeuslain nojalla tekijänoikeuden suojan piirissä olevien sanoitusten liittämiseen videotallenteisiin tuli olla lupa joko sanoittajilta tai musiikkikustantajilta.
Keräämiemme valtakirjojen nojalla edustimme neuvotteluissa sellaisia seurakuntamusiikin sanoittajia, joita musiikkikustantajat eivät edusta. Pilottisopimus sanoitusten liittämisestä videotallenteisiin laadittiin Kopioston ja Kirkkohallituksen välille. Kirkkohallitus toimi kaikkien evankelis-luterilaisten seurakuntien puolesta sopijaosapuolena. Tämä kaksivuotinen pilottisopimus umpeutui 31.3.2024. Seurakunnat ovat voineet liittää sanoituksia videoihinsa tähän saakka. Määräaikaan mennessä tehdyt tallenteet voivat puolestaan olla yleisön saatavilla enintään vuoden tämän määräajan jälkeen eli korkeintaan 31.3.2025 saakka.
Sekä sanoittajia että musiikkikustantajia edustavat järjestöt (Suomen Musiikintekijät ja Suomen Musiikkikustantajat) päätyivät ratkaisuun, että Kopioston ja Kirkkohallituksen välistä pilottisopimusta ei enää jatketa, ja että asialle ei luoda vakituisempaa sopimusmallia.
Pääsyy tähän on se, että oikeuksien käyttö on saatujen raporttien perusteella jäänyt hyvin vähäiseksi niin tallenteita tuottaneiden seurakuntien kuin teosten ja videotallenteidenkin määrän osalta. Samasta syystä em. oikeudenomistajia edustavat järjestöt ovat myös katsoneet, että kollektiivinen lisensointi ei ole mielekäs ja kustannustehokas ratkaisu, vaan seurakunnat hankkivat luvat vastaavaan sanoitusten käyttöön jatkossa suoraan oikeudenomistajilta.
Kopiosto on kerännyt pilottikautta koskevat käyttöraportit. Ne on analysoitu, ja analyysin perusteella on tehty päätökset siitä, millä tavoin Kopioston keräämät käyttökorvaukset tullaan jakamaan. Korvaussummasta vähennetään ensin Kopioston hallintokulut.
Sopimusta solmittaessa ja kertaluonteisen korvauksen määrästä sovittaessa ei ollut käytettävissä tietoa tai ennakkoarviota siitä, missä määrin sanoituksia tullaan pilotin yhteydessä käyttämään, eikä siitä, minkä verran tulemme saamaan seurakunnilta käyttöraportteja.
Käyttöraporttien tarkkuus ei antanut meille mahdollisuutta yksilöityyn tilitykseen.
Kopioston Kirkkohallitukselta saama kokonaiskorvaus oli 30.000 euroa. Kun tästä pidätettiin Kopioston kulukorvaus, tilitettäväksi jäi 28.110 euroa. Saamastamme käyttöraportoinnista tehdyn analyysin sekä Suomen Musiikkikustantajien ja Suomen Musiikintekijöiden välisten neuvottelujen perusteella Suomen Musiikintekijöiden osuus tästä summasta on 22.110 euroa.
Suomen Musiikintekijöiden hallituksen päätöksellä osuutemme tullaan jakamaan Musiikintekijöiden rahaston kautta luterilaisen seurakuntamusiikin sanoitusten tekemiseen kohdennetussa stipendihaussa. Stipendi voidaan myöntää sanoittajalle, joka tekee sanoituksia edellä mainittuun tarkoitukseen. Hakijan tulee olla suomalainen tai Suomessa asuva. Luterilaisen seurakuntamusiikin sanoituksella tarkoitetaan tässä sanoitusta, joka on osa ensisijaisesti evankelis-luterilaisissa seurakunnissa käytettäväksi tarkoitettua musiikkia.
Hallitus katsoi, että koska yksilöity tilitys ei ollut mahdollinen, tällä rajauksella varat ohjautuisivat mahdollisimman lähelle sitä lähdettä, josta pilotin aikana videotallenteisiin liitetyt sanoitukset ovat käyttöraporttianalyysin perusteella peräisin.
Hakukierrosten määrä pohjautuu kulloinkin jäljellä olevaan jakosummaan.
Tämä tekijänoikeuden edunvalvontaan liittyvä prosessi toteutti yhdistyksen sääntöjen toisessa pykälässä kuvattua tehtäväämme: ”Yhdistyksen tarkoituksena on valvoa ja edistää suomalaisten säveltäjien, sanoittajien ja sovittajien taloudellisia ja ammatillisia etuja, yhteiskunnallista arvostusta sekä yhteisöllisyyttä” sekä palvelulupaustamme: ”Lupaamme turvata ja edistää musiikintekijöiden oikeuksia ja etuja”.
Lue lisää
Lauantaina 8.6.2024 Kulttuuritalo Kivassa järjestettiin Vuoden 2024 Uusi Lastenlaulu -finaali. Mukana oli kolmetoista laulua, jotka esiraati oli valinnut 61 ehdokkaan joukosta. Finaalin lauluista on tehty äänitallenne Salossa Soi 29.
Vuoden Uusi Lastenlaulu 2024 on ”Tittitittidi”, jonka on säveltänyt ja sanoittanut Satu Nesteoja. Finaalissa laulun esittivät Satu Nesteoja ja Papufantti. Toisen palkinnon sai Aleksi Autereen säveltämä ja sanoittama laulu ”Eläinlääkäri Piippolainen”. Sen esittivät finaalikonsertissa Soffi ja Mindi Mäki. Tuomaristo halusi palkita vielä kolmannen laulun ja se on Kyösti Salmijärven ja Markus Lampelan laulu ”Lauteilla saunan”, jonka esittivät Anniina, Emilia, Annika, Elisa ja Julia Raitio.
Finaalissa tuomaristossa istuivat kuoronjohtaja, musiikkileikkikoulunopettaja, dir.mus. Helinä Rinne, musiikinopettaja, kuoronjohtaja, musiikkikoulun johtaja Varje Lepp Tallinnasta ja musiikinharrastaja kuorolaulaja Eini Helle.
Tuomariston kriteereinä voittajaa etsittäessä olivat laulun ja lapsen maailman kohtaaminen, laulun rakenteen selkeys, melodian tarttuvuus ja sanojen ja melodian yhteensopivuus. Ja vaikka kriteerit vaikuttavat selkeiltä, niin tuomaristolla ei tälläkään kertaa ollut helppo tehtävä. Heidän mielestään koko kolmentoista laulun kokonaisuus on erittäin tasapainoinen ja tallenne on hyvä. Tuomariston puheenjohtajana toiminut Helinä Rinne kertoi, että voittajasta he kuitenkin olivat täysin yksimielisiä. Räppi ”Tittitittidi” istuu tähän aikaan, on iloinen kokonaisuus ja herkästi tarttuva ja ainakin kertosäkeeseen oli helppo yhtyä jo ensikuulemalla. ”Tittitittidi” oli myös yleisön suosikki. ”Eläinlääkäri Piippolainen” täytti tuomariston kriteerit ja laulussa oli heidän mielestään myös hyvä ja opettavainen tarina. Kolmantena palkittu ”Lauteilla saunan” oli tuomariston mielestä kaunis saunomislaulu, hieno saunan ylistys ja siinä on tärkeä sanoma.
Salossa palkittiin myös Lasten talentteja
Perjantaina 7.6.2024 kisasivat Salon torilla Lasten Talent -ehdokkaat. Kisa pääsi ukkosmyrskyn ja voimakkaan raekuuron jälkeen alkamaan lähes ajallaan ja esiintymislavan reunalla nökötti koko kisan ajan aito lumiukko, jonka Pentti Rasinkangas siihen muovaili oman torikeikkansa jälkeen. Rakeet ja ukkonen nimittäin tehostivat juuri Pentin ja Jarmo Romppasen esitystä.
Lasten Talent -esityksiä nähtiin 13 ja voittajaksi kruunattiin Niesha Brown, 11 v., jonka tanssiesitys vakuutti tuomariston. Tuomaristo kehui Nieshan taitavaa ja tasapainoista tanssia, hienoa koreografiaa ja hyvää tilankäyttöä sekä upeaa kehonkieltä ja koko kehossa näkyvää rytmiä. Toiselle sijalle tuli Aku Timonen, 8 v., joka erittäin reippaalla otteella lauloi Jussi Rasinkankaan Pingviinit -laulun. Kolmannelle sijalle sijoittui valloittavalla esityksellään kuusivuotias laulaja Sylvi Takatalo Katja Karisukin laululla Sydämet tanssii.
Tuomaristo kiitti kaikkia esiintyjiä upeista ja hyvin erilaisista esityksistä ja ihailtavasta rohkeudesta ja kannustivat kaikkia lapsia uskomaan omaan tekemiseen ja olemaan ylpeitä osaamisestaan ja jatkamaan musiikillista harrastustaan.
Tuomaristossa olivat musiikkileikkikoulunopettaja, musiikkipedagogi YAmk Anna Schukov, luokanopettaja, montessoriopettaja Pirjo Sinervo ja lastentarhanopettaja, päiväkodinjohtaja Thua Vanhanen.
Palkinnon perusti vuonna 2003 Alla Bergen, jonka elämäntyönä koko Lasten Laulukaupunki on syntynyt. Itse palkinto on Edu Kettusen tekemä uniikkiveistos – purjevene, joka kulkee hyvässä myötätuulessa. Palkinto luovutetaan saajalleen uusien lastenlaulujen sävellyskilpailun finaalikonsertissa ja tänä vuonna sen saa pianisti, laulaja ja musiikintekijä Tuija Rantalainen. Lämmin kiitos Tuijalle lastenmusiikin hyväksi tehdystä työstä ja hyvää tuulta tulevaisuuden projekteille!
Tuija Rantalainen on Ruokolahdella syntynyt ja Helsingissä asuva musiikin moniottelija ja hän tekee musiikkia niin lapsille kuin aikuisillekin. Hän säveltää paljon myös tilausteoksia kuoroille ja teattereihin. Tuija on valmistunut pianonsoitonopettajaksi Keski-Suomen konservatoriosta ja työskennellyt muusikkona ja laulajana jo 35 vuoden ajan. Lastenmusaduo Tuija Rantalainen ja Vahtikoira Veikko on keikkaillut vuodesta 2010 ja esiintymispaikkoina on ollut teattereita, kirjastoja, päiväkoteja, Savonlinnan oopperajuhlat, Kajaanin runoviikko ja monet muut tapahtumat ja festivaalit.
Lastenlevyt:
Tuija Rantalainen: Vahtikoiran vapaapäivä 2010
Tuija Rantalainen: Vahtikoira karkuteillä 2015 (EMMA-ehdokas 2016)
Tuija Rantalainen: Veikko tahtoo ulos 2023
Lastennäytelmät: (Tuijan sävellykset ja sanoitukset)
Iiris Rohkea, Veikkolan kartanoteatteri 2012
Vahtikoiran vieraanvara, Mikkelin teatteri 2017
Supermarsu ja Jääräpää Janne, Tikkurilan teatteri 2017
Närpiäiset, Musiikkiteatteri Kapsäkki 2018
Veikko tahtoo ulos, Musiikkiteatteri Kapsäkki 2023
Tuijan lastenlaulut ovat päässeet mukaan myös Pikku Kakkosen konsertteihin ja podcasteihin.
Tuijan tekemistä lauluista 5 on ollut mukana Salon uusien lastenlaulujen sävellyskilpailun finaalissa: Eläinvauvoja, Sutinaa, tutinaa, kutinaa, Vahtikoiran vapaapäivä, Ruusa ja Lätäkköön.
Jellonapalkinnot:
Vuoden lastenmusiikintekijä 2023
Vuoden lastenmusiikkiartisti 2023
Tuija toimii aktiivisesti lastenmusiikin puolestapuhujana muun muassa Lastenmusiikki ry:n hallituksessa.
Luterilaisen seurakuntamusiikin sanoittamisen stipendiluokan sanoituksella tarkoitetaan tässä sanoitusta, joka on osa ensisijaisesti evankelis-luterilaisissa seurakunnissa käytettäväksi tarkoitettua musiikkia.
Hakijan tulee olla suomalainen tai Suomessa asuva. Hakijalla tulee olla tähän käyttötarkoitukseen julkaistuja/esitettyjä sanoituksia. Hakemukseen tulee liittää vähintään yksi sävelletty sanoitus työnäytteeksi. Stipendiä ei myönnetä livetoimintaan tai äänitteiden julkaisukuluihin. Hakijan ei tarvitse olla Suomen Musiikintekijöiden jäsen.
Stipendi on suuruudeltaan 1000–6000 euroa. Stipendi voidaan kuitenkin myöntää edellä mainittua suurempana hakemukselle, jossa erityisen suuren tuen tarve on hyvin perusteltu.
Stipendeinä jaettavat varat ovat peräisin Kopioston ja Kirkkohallituksen yhteisesti toteuttamasta lisensoinnin pilottihankkeesta, jossa virsien sanoituksia liitettiin pääasiassa jumalanpalveluksista tehtyihin videoihin. Stipendejä jaetaan tässä väliaikaisessa luokassa niin kauan, kunnes pilotista kertyneet varat on kokonaan jaettu.
Haku tapahtuu sivustolla www.klaavi.fi.
Lue lisää Musiikintekijöiden rahastosta.
Lue myös toiminnanjohtaja Aku Toivosen taustoitus Musiikintekijöiden uudesta väliaikaisesta stipendiluokasta.
”Kirjoituksessa kuvataan tekijänoikeuden edunvalvontaan liittyvää prosessia, johon pohjautuu elokuussa 2024 avautuva Musiikintekijöiden rahaston stipendiluokka luterilaisen seurakuntamusiikin sanoitusten tekemiseen. Kyseessä on väliaikainen stipendiluokka: kun kuvauksessa mainitut 22.110 euroa on stipendeinä jaettu, stipendiluokka poistuu valikoimasta. Täsmensimme stipendiä myös nimeämällä sen uudelleen luterilaisen seurakuntamusiikin sanoittamisen stipendiluokaksi.”